PRVO OBELEŽAVANjE SVETSKOG DANA KROMPIRA U SRBIJI ORGANIZUJE SE U GUČI
PRVO OBELEŽAVANjE SVETSKOG DANA KROMPIRA U SRBIJI ORGANIZUJE SE U GUČI
29/05/2024
Autor:
Info Press
Izvor: Infopress
Foto: Infopress
Krompir je jedna od najvažnijih i najomiljenijih osnovnih namirnica čovečanstva. Nastao je pre 8.000 godina i vodi poreklo iz planinskih delova južnog Perua i zapadne Bolivije. Krompir je kosmopolitska biljna vrsta koja se gaji u 159. zemalja sveta a poznato je oko 5.000 sorti krompira u svetu. U poslednjih 50. godina površine pod krompirom u svetu su se brzo uvećavale, tako da se krompir danas gaji na oko 20 miliona hektara, sa bruto proizvodnjom od oko 370 miliona tona. Najveći svetski proizvođači su Kina, Indija, Ruska Federacija, Ukrajina i SAD a Nemačka, Poljska, Francuska, Holandija, Belgija i Velika Britanija su najznačajniji prerađivači krompira u pomfrit, čips i skrob. Zbog svojih vrednosti, krompir je: Treći najviše korišćeni usev na svetu; Četvrta. kultura u svetu po setvenim površinama, iza kukuruza, pirinča i pšenice; Peti proizvod u svetu po proizvedenim količinama, iza kukuruza, šećera, pirinča i pšenice. U naše krajeve krompir je donet prvo u Vojvodinu 1759. g. od strane seljaka kolonista iz Nemačke, a u čačanskom kraju se gaji od 1782. godine, kada su ga iz Srema preneli kaluđeri u manastir Blagoveštenje u Ovčarsko – kablarskoj klisuri. Dositej Obradović je obilazeći mnoge evropske države prepoznao značaj krompira u ishrani stanovništva i preporučio Milošu Obrenoviću – Knezu Srbije, da država radi na širenju njegove proizvodnje. Značajno mesto u ishrani stanovništva u Srbiji, krompir je zauzeo u periodu 1960 – 1980. godina kada je postao jedan od najznačajnijih prehrambenih proizvoda u mnogim domaćinstvima, restoranima i menzama. Osnivanjem Zavoda za krompir u Guči 1954. godine, stvoreni su preduslovi za stručni i naučni razvoj proizvodnje krompira. Kao rezultat selekcionog rada nastale su četiri domaće sorte krompira: Dragačevka i Jelica 1975. g., Univerzal 1994.g. i Hibrid 8614, 1997. godine. Treba imati u vidu da selekcioni proces kod krompira traje 12-13 godina. Pre nekoliko godina, u Centru za krompir u Guči, ”ozdravljeno” je i prizvedeno elitno seme stare sorte krompira Dragačevski mesečar, koji je na taj način vraćen na sortnu listu krompira u Srbiji. U Srbiji se krompir gaji na oko 20.000 – 22.000 ha sa prosečnim prinosima od 15-17. t/ha, mada bolji proizvođači ostvaruju prinose od 40-60. tona/hektaru. Prva fabrika čipsa i pirea u Srbiji počela je sa radom 1971. godine u Čačku (Chips Way), a 1995. godine u Magliću (Marbo Produkt član PepsiCo), koji izvoze svoje visokokvalitetne proizvode u zemlje regiona. Krompir predstavlja najjevtiniji izvor ugljenih hidrata zbog čega je u mnogim zemljama odlična alternativa za supstituisanje hlebnih žita (pšenice i pirinča). Krompir je bogat izvor energije, skroba, vitamina C, B, E, K, mineralnih materija, organskih kiselina itd. Krompir ima značajnu terapeutsku funkciju u organizmu. Njegova lekovitost ogleda se u pozitivnom delovanju na mokraćne puteve, bolji rad creva, smanjenje kiseline u želucu, pomaže i kod lečenja čira na želucu, pri lečenju ožiljaka, u borbi protiv reumatizma, bolnih zglobova, za pravljenje maski za negu lica, itd. On je dijetalna hrana za bolesnike, ali je i veoma kvalitetan obrok sportistima pred takmičenje. Zbog takvog značaja i vrednosti krompira, krajem prošle 2023. godine, Ujedinjene Nacije su proglasile 30. maj za Svetski dan krompira. Centar za krompir – Guča i Ekološko društvo Dragačevo – Guča su organizatori Prvog obeleževanja Svetskog dana krompira u Srbiji – koji će se organizovati 30. maja 2024. godine u Guči – prestonici trube i krompira u Srbiji. Na skupu će biti organizovan razgovor o stanju proizvodnje, prerade, prodaje krompira, kao i potrebi udruživanja u oblasti krompira, gde su pozvane najznačajnije državne, privredne i civilne organizacija iz Srbije. Učenici Osnovne škole iz Guče, recitovaće stihove o krompiru. Pored stručnog dela programa, u najstarijoj gučkoj kafani Dačo, biće organizovan ručak sa jelima od krompira uz dragačevske trubače. Organizatori Svetskog dana krompira u Srbiji, pozivaju ugostitelje, turistička i porodična domaćinstva i ustanove koje spremaju hranu širom Srbije, da 30. maj – Svetski dan krompira, obeleže spremanjem jela i specijaliteta od krompira, koja će poslužiti svojim gostima, korisnicima i članovima porodice. Centar za krompir – Guča i Ekološko društvo Dragačevo – Guča
Vaša adresa e-pošte neće biti objavljena. Neophodna polja su označena * zvezdicom. Info Press zadržava pravo izbora komentara koji će biti objavljeni, kao i pravo skraćivanja komentara. Komentare koji sadrže govor mržnje, uvrede i psovke, kao i komentare koji se ne odnose na vest, ne objavljujemo.
Spisak dosadašnjih komentara za članak "PRVO OBELEŽAVANjE SVETSKOG DANA KROMPIRA U SRBIJI ORGANIZUJE SE U GUČI". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.
Izdajem radionicu za mehaničarske usluge sa 4 dizalice u užem centru grada. Izdajem radionicu za limarsko- farbarske usluge sa komorom u užem centru grada. Informacije možete dobiti na: 062/162 1111
Izdajem stan stan u kvalitetnoj novogradnji kog hotela Morava u Čačku. Stan je kompletno namešten, površine 35 m2. Informacije možete dobiti na: 064/ 148 03 77 064 /510 78 33
Za sve naše klijente odobravamo posebne mesečne popuste i akcije kao i stalne popuste za penzionere, lica sa troje i više dece kao i za nezaposlena lica, popust 28%.
U našim poslovnicama u Bavaria centar Preljina i Bavaria Team Čačak, Vašu registraciju mozete platiti na više mesečnih rata putem čekova gradjana, putem administrativne zabrane.
Blizina vidikovca na vrhu Kablara je dodatna prednost domaćinstva ,,Čvrkić” i njihovi gosti neizostavno dele fotografije sa pogledom na meandre Zapadne Morave.
Angus krave se isključivo hrane svežom travom i njihovo meso je izuzetno cenjeno. Kvalitetnije je od većine drugih proizvoda životinjskog porekla, sa minimalnim potkožnim masnim tkivom.
Biznis koji su razvili bio je novi izazov i put u nepoznato. Bili su spremnni na neizvesnot, ali su za veoma kratko vreme stvorili proizvod kome ne možete odoleti.
Posle Lučana slede Gornji Milanovac sa prosečnih 84.852 Čačak sa 82.289 i Ivanjica 69.339 dinara. Zarada u Čačku niža je od aktuelnog republičkog proseka za 13.515 dinara i iznosi 82.289 dinara, što je oko 700 evra.
PRVO OBELEŽAVANjE SVETSKOG DANA KROMPIRA U SRBIJI ORGANIZUJE SE U GUČI
29/05/2024
Autor:
Info Press
Izvor: Infopress
Foto: Infopress
Krompir je jedna od najvažnijih i najomiljenijih osnovnih namirnica čovečanstva. Nastao je pre 8.000 godina i vodi poreklo iz planinskih delova južnog Perua i zapadne Bolivije. Krompir je kosmopolitska biljna vrsta koja se gaji u 159. zemalja sveta a poznato je oko 5.000 sorti krompira u svetu. U poslednjih 50. godina površine pod krompirom u svetu su se brzo uvećavale, tako da se krompir danas gaji na oko 20 miliona hektara, sa bruto proizvodnjom od oko 370 miliona tona. Najveći svetski proizvođači su Kina, Indija, Ruska Federacija, Ukrajina i SAD a Nemačka, Poljska, Francuska, Holandija, Belgija i Velika Britanija su najznačajniji prerađivači krompira u pomfrit, čips i skrob. Zbog svojih vrednosti, krompir je: Treći najviše korišćeni usev na svetu; Četvrta. kultura u svetu po setvenim površinama, iza kukuruza, pirinča i pšenice; Peti proizvod u svetu po proizvedenim količinama, iza kukuruza, šećera, pirinča i pšenice. U naše krajeve krompir je donet prvo u Vojvodinu 1759. g. od strane seljaka kolonista iz Nemačke, a u čačanskom kraju se gaji od 1782. godine, kada su ga iz Srema preneli kaluđeri u manastir Blagoveštenje u Ovčarsko – kablarskoj klisuri. Dositej Obradović je obilazeći mnoge evropske države prepoznao značaj krompira u ishrani stanovništva i preporučio Milošu Obrenoviću – Knezu Srbije, da država radi na širenju njegove proizvodnje. Značajno mesto u ishrani stanovništva u Srbiji, krompir je zauzeo u periodu 1960 – 1980. godina kada je postao jedan od najznačajnijih prehrambenih proizvoda u mnogim domaćinstvima, restoranima i menzama. Osnivanjem Zavoda za krompir u Guči 1954. godine, stvoreni su preduslovi za stručni i naučni razvoj proizvodnje krompira. Kao rezultat selekcionog rada nastale su četiri domaće sorte krompira: Dragačevka i Jelica 1975. g., Univerzal 1994.g. i Hibrid 8614, 1997. godine. Treba imati u vidu da selekcioni proces kod krompira traje 12-13 godina. Pre nekoliko godina, u Centru za krompir u Guči, ”ozdravljeno” je i prizvedeno elitno seme stare sorte krompira Dragačevski mesečar, koji je na taj način vraćen na sortnu listu krompira u Srbiji. U Srbiji se krompir gaji na oko 20.000 – 22.000 ha sa prosečnim prinosima od 15-17. t/ha, mada bolji proizvođači ostvaruju prinose od 40-60. tona/hektaru. Prva fabrika čipsa i pirea u Srbiji počela je sa radom 1971. godine u Čačku (Chips Way), a 1995. godine u Magliću (Marbo Produkt član PepsiCo), koji izvoze svoje visokokvalitetne proizvode u zemlje regiona. Krompir predstavlja najjevtiniji izvor ugljenih hidrata zbog čega je u mnogim zemljama odlična alternativa za supstituisanje hlebnih žita (pšenice i pirinča). Krompir je bogat izvor energije, skroba, vitamina C, B, E, K, mineralnih materija, organskih kiselina itd. Krompir ima značajnu terapeutsku funkciju u organizmu. Njegova lekovitost ogleda se u pozitivnom delovanju na mokraćne puteve, bolji rad creva, smanjenje kiseline u želucu, pomaže i kod lečenja čira na želucu, pri lečenju ožiljaka, u borbi protiv reumatizma, bolnih zglobova, za pravljenje maski za negu lica, itd. On je dijetalna hrana za bolesnike, ali je i veoma kvalitetan obrok sportistima pred takmičenje. Zbog takvog značaja i vrednosti krompira, krajem prošle 2023. godine, Ujedinjene Nacije su proglasile 30. maj za Svetski dan krompira. Centar za krompir – Guča i Ekološko društvo Dragačevo – Guča su organizatori Prvog obeleževanja Svetskog dana krompira u Srbiji – koji će se organizovati 30. maja 2024. godine u Guči – prestonici trube i krompira u Srbiji. Na skupu će biti organizovan razgovor o stanju proizvodnje, prerade, prodaje krompira, kao i potrebi udruživanja u oblasti krompira, gde su pozvane najznačajnije državne, privredne i civilne organizacija iz Srbije. Učenici Osnovne škole iz Guče, recitovaće stihove o krompiru. Pored stručnog dela programa, u najstarijoj gučkoj kafani Dačo, biće organizovan ručak sa jelima od krompira uz dragačevske trubače. Organizatori Svetskog dana krompira u Srbiji, pozivaju ugostitelje, turistička i porodična domaćinstva i ustanove koje spremaju hranu širom Srbije, da 30. maj – Svetski dan krompira, obeleže spremanjem jela i specijaliteta od krompira, koja će poslužiti svojim gostima, korisnicima i članovima porodice. Centar za krompir – Guča i Ekološko društvo Dragačevo – Guča
Napiši komentar
komentari
Vaša adresa e-pošte neće biti objavljena. Neophodna polja su označena * zvezdicom. Info Press zadržava pravo izbora komentara koji će biti objavljeni, kao i pravo skraćivanja komentara. Komentare koji sadrže govor mržnje, uvrede i psovke, kao i komentare koji se ne odnose na vest, ne objavljujemo.
Spisak dosadašnjih komentara za članak "PRVO OBELEŽAVANjE SVETSKOG DANA KROMPIRA U SRBIJI ORGANIZUJE SE U GUČI". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.
Izdajem radionicu za mehaničarske usluge sa 4 dizalice u užem centru grada. Izdajem radionicu za limarsko- farbarske usluge sa komorom u užem centru grada. Informacije možete dobiti na: 062/162 1111
Izdajem stan stan u kvalitetnoj novogradnji kog hotela Morava u Čačku. Stan je kompletno namešten, površine 35 m2. Informacije možete dobiti na: 064/ 148 03 77 064 /510 78 33
Blizina vidikovca na vrhu Kablara je dodatna prednost domaćinstva ,,Čvrkić” i njihovi gosti neizostavno dele fotografije sa pogledom na meandre Zapadne Morave.
Angus krave se isključivo hrane svežom travom i njihovo meso je izuzetno cenjeno. Kvalitetnije je od većine drugih proizvoda životinjskog porekla, sa minimalnim potkožnim masnim tkivom.
Ovaj web sajt koristi kolačiće kako bi izvršavao određene funkcionalnosti, te radi analize poseta i prilagođavanja sadržaja. Načini prikupljanja, obrade i upravljanja ličnim podacima, definisani su dokumentom Politika privatnosti.
Obavezni kolačići
Obavezni kolačići su oni koji omogućavaju neometan rad sajta. Drugačije se nazivaju i funkcionalnim kolačićima. Njihovim isključivanjem ispravan rad ovog sajta ne bi bio moguć, te se oni nalaze u ovoj kategoriji obaveznih.
Ukoliko isključite ove kolačiće, nećemo biti u mogućnosti da zapamtimo vaša podešavanja privatnosti i obaveštenje o kolačićima biće iznova učitano na svakoj stranici koju posetite.
Analitički i marketinški kolačići
Ovi kolačići nam omogućavaju da prikupimo podatke o načinima korišćenja sajta i dalje unapređujemo sajt, kako bismo mogli da pružimo korisne i kvalitetne informacije, te pozitivna i personalizovana korisnička iskustva.
Molimo vas odobrite obavezne kolačiće kako bismo mogli da upamtimo vaša podešavanja.